Juhtimine on imelihtne 12/24
Paindlikkus - kompass muutuvas keskkonnas
Tõenäoliselt oled sinagi kuulnud paljudelt juhtidelt, et me elame kiiresti muutuvas keskkonnas ning tuleb olla paindlik. Kuna keskkond pidevalt muutub, siis ei ole võimalik teha pikaajalisi plaane, sest need tuleb pidevalt ümber teha. Väidetavalt selline plaanide ümbertegemine on ressursse sööv ja lihtsam on muutustega kaasa minna ja neile reageerida. Aga kas see ikka on nii? Tegelikkuses on just pikaajalise plaani puudumine see, mis võib ettevõtte kriisi viia. Käesolevas artiklis arutlen, miks pikaajaline planeerimine on endiselt äärmiselt oluline ning kuidas korraliku tegevusplaani abil saab muutustele tõhusalt reageerida.
Paindlikkus on tõesti võime reageerida muutustele, kuid siin on kaks täiesti erinevat lähenemist. Ühed organisatsioonid keskenduvad muutustele reageerimisele ja kohandab oma tegevused igale muutusele. See tähenab, et nad on sisuliselt kogu aeg planeerimisprotsessis ja koostavad uusi plaan lühiajaliste muutuste taustal. See on kõige suurem ressursse sööv juhtimisviis. Teised organisatsioonid teevad pikemad plaanid arvestades võimalikke muutusi. Nad panevad paika kriteeriumid, millistel tingimustel toimub plaanide ülevaatamine. Ehk nad on valmis vajadusel muutustele reageerima. Millega peavad arvestama need organisatsioonid, mis ei tee pikki plaane ja reageerivad kõigile muutustele?
Pikaajalise plaani puudumine tekitab ettevõttes ebaselgust. Kui kõike pidevalt muudetakse, siis töötajad ei tea, millises suunas liikuda, millised on ettevõtte prioriteedid ja kuidas oma tööd korraldada. Kõik toimetavad muutuste ootel, mistõttu panustatakse edasiliikumisse minimaalselt, et midagi ei tuleks hiljem ümber teha. Selline olukord viib motivatsiooni ja tootlikkuse languseni, sest inimestel puuduvad selged pikaajalised eesmärgid ja juhised. Kui neid ei ole, siis ei mõista töötajad oma töö tähendust.
Ilma pikaajalise plaanita kipub juhtimine muutuma reaktiivseks. See tähendab, et ettevõte reageerib kriisidele ja muutustele alles siis, kui need on juba aset leidnud. Reaktiivne juhtimine suurendab riske ja võib viia olukorrani, kus ettevõte ei suuda kiirelt ja tõhusalt muutustele adekvaatselt reageerida. Kuna reageeritakse väikeste sammudega, siis võetakse otsuseid vastu suurt pilti arvestamata ja see viib enamasti valede otsusteni. Ja valed otsused viivad kriisideni.
Ressursside ebaefektiivse kasutamise üheks põhjuseks on pikaajalise plaani puudumine. Ettevõtted võivad kulutada aega ja raha projektidele, mis ei ole kooskõlas pikaajaliste eesmärkidega ja keskkonna pikaajalise arenguga. Kui lahendada pidevalt igapäevaseid probleeme ad-hoc lähenemisviisidega, siis see on tihti kulukamad ja vähem tõhusad.
Ilma pikaajalise strateegiata on raske säilitada konkurentsivõimet. Konkurendid, kes on hästi ettevalmistatud ja kellel on selged pikaajalised eesmärgid ja tegevusplaanid, suudavad kiiremini ja tõhusamalt turumuutustega kohaneda. Pikaajalise plaani puudumine võib viia turuosa kaotamiseni ja majandusliku seisundi halvenemiseni.
Loomulikult on küsimus, kuidas aitab pikaajaline plaan reageerida kiiresti ja adekvaatselt muutustele? Korralik tegevusplaan sisaldab võimalike muutuste analüüsi ja riskijuhtimise strateegiaid. See tähendab, et ettevõte on juba ette mõelnud erinevad võimalused ja võimalikud muutused keskkonnas ning on valmis vastavalt reageerima. Näiteks võib plaan sisaldada meetmeid, kuidas majanduskriisi korral kulusid vähendada või kuidas uue tehnoloogia turuletulekul kiiresti kohaneda.
Pikaajaline plaan aitab tagada ettevõtte jätkusuutlikkuse, kuna see keskendub mitte ainult lühiajalisele kasumile, vaid ka pikaajalisele kasvule ja arengule. See hõlmab investeeringuid innovatsiooni, töötajate koolitamisse ja turu-uuringutesse, mis aitavad ettevõttel püsida konkurentsivõimelisena ka pikemas perspektiivis. Aastatega on ettevõttel kindlasti tulu teenimise kõrghooaeg ja madalaeg. Tänu pikaajalisele plaanimisele on võimalik leida lahendusi, kuidas halvemal perioodil riske maandada ja leida alternatiivseid tuluallikaid.
Paindlikkus ei tähenda juhuslikku ja kaootilist suunamuutust, vaid teadlikku ja planeeritud kohanemist. Korralik tegevusplaan on dünaamiline dokument, mida saab vajadusel kohandada. See sisaldab mehhanisme, kuidas regulaarselt üle vaadata ja ajakohastada strateegiat vastavalt muutuvatele oludele. Mitte kõik muutused keskkonnas ei nõua reageerimist. Paljudel juhtudel tuleb nendega lihtsalt arvestada ja jälgida neid.
Pikaajaline plaan hõlmab ka töötajate ja teiste sidusrühmade kaasamist. Selge kommunikatsioon plaani eesmärkidest ja muutustest aitab kaasa suuremale kaasatusele ja motivatsioonile. Kui töötajad mõistavad ettevõtte pikaajalisi eesmärke ja oma rolli nende saavutamises, on nad paremini valmis muutustele reageerima ja muutusi toetama.
Pikaajalise plaani puudumine ei ole vastus pidevalt muutuvale majanduskeskkonnale. Vastupidi, hästi läbimõeldud ja paindlik tegevusplaan on kriitiline, et tagada ettevõtte stabiilsus ja edukus. Selline plaan võimaldab ettevõttel olla proaktiivne, efektiivne ja konkurentsivõimeline, samal ajal kohanedes muutustega kiiresti ja tõhusalt. Seega, investeerimine pikaajalisse strateegiasse on vältimatu samm, et ennetada kriise ja tagada ettevõtte jätkusuutlikkus pidevalt muutuvas maailmas.
Tark õpib ka teiste vigadest
Esimese sammu muutuste suunas tegemine on kõige keerulisem. Kui pole ka kogemust, siis ei tea, millest alustada. Seetõttu on hea omada kedagi kõrval, kes saaks oma kogemusest kiiresti õige teeotsa leida. “Juhi mentorprogramm” on suurepärane võimalus kaasata muutuste sisseviimiseks kogemustega inimese kõrvale. “Juhi mentorprogramm” sobib suurepäraselt, kui näiteks:
- tahad tõsta meeskonna toimimise efektiivsust.
- tahad efektiivselt viia sisse muutused organisatsioonis.
- tahad kokku panna oma organisatsiooni pikaajalise plaani ja seda rakendada.
- vajad nõu, kuidas organisatsiooni efektiivsemalt juhtida.
![Juhi mentorprogramm](https://kristjankaskman.ee/wp-content/uploads/2022/05/woman-presenting-laptop-man-office-1024x1024.jpg)